dc.contributor.author | Hektoen, Ann Kristin Remmen | |
dc.date.accessioned | 2024-02-14T00:43:06Z | |
dc.date.available | 2024-02-14T00:43:06Z | |
dc.date.issued | 2023-12-01 | |
dc.date.submitted | 2023-12-01T13:02:31Z | |
dc.identifier | SAMPOL650 0 MAO ORD 2023 HØST | |
dc.identifier.uri | https://hdl.handle.net/11250/3117387 | |
dc.description.abstract | Denne studien har hatt som formål å belyse problemstillingen “hvordan har den
samfunnsøkonomiske verdiskapingen i Nussir-saken tatt hensyn til samiske
urfolksrettigheter?”
Bakgrunnen for valg av tematikk er basert på aktualiteten av samiske rettigheter
forbundet med næringsutbygginger i det grønne skiftet. Regjeringens mineralsatsning i
nordområdene er på dagsagendaen som aldri før, men havner i mange tilfeller i konflikt med
tradisjonelle, samiske næringer. I land med urbefolkning, som Norge, kan det være
hensiktsmessig å se til teorier som omfavner multikulturelle perspektiver for å kaste lys over
problemstillingen. Will Kymlicka har utviklet en teori kalt den multikulturelle hypotese, som
setter urfolksrettigheter i sammenheng med liberaldemokratiske verdier. Indikatorene i
hypotesen er benyttet som vurderingskriterier for planprosessens hensyn til den samiske
næringen i Nussir-saken. Teorien har vist seg som velegnet som et verktøy til å vurdere hvorvidt
det har forekommet brudd på samiske rettigheter.
Chantal Mouffes agonistiske pluralisme, som har til formål å utnytte dissensus fremfor
å eliminere det, er benyttet til å belyse konfliksaspektene i gruvesaken. Mouffe ønsker å ta et
oppgjør med etablerte liberaldemokratiske demokratiteorier, hvor konsensus er det endelige
målet.
For å skaffe et klarere bilde av problemstillingen i Nussir-saken har det blitt lagt opp til
en komparativ casestudie, med et mest-like design. Dette er begrunnet med analyseobjektenes
særskilte likhet, hvor den mest fremtredende forskjellen ligger i utfallet av
konsesjonsvurderingen. Det er utført en dokumentanalyse som baserer seg i hovedsak på
tidligere studier og offentlige dokumenter. Analysen impliserer at det ikke er i tilstrekkelig stor
grad tatt hensyn til samiske urfolksrettigheter i konsesjonstildelingen til Nussir ASA. Den
samfunnsøkonomiske verdiskapingen har med sannsynlighet vurdert økonomiske gevinster
tyngre enn ikke-økonomiske verdier, som samisk kultur. Drøftingen viser at dagens juridiske
bestemmelser fremstår for vage, med et for stort grunnlagt for personlige tolkninger av
lovlyden. Dette tyder på at det foreligger et udekket behov for en presisering av lovverk som
omfatter urfolk, både på et nasjonalt og internasjonalt plan. Til tross for at studien har et
virkeområde som begrenser seg til samiske rettigheter, kan resultatene vise et større bilde av
hvor skoen trykker i saker som omfatter næringsutvikling i tradisjonelle urfolksområder. | |
dc.description.abstract | In many cases, Sami indigenous rights end up in conflict with new business developers, based
on their close cultural connection to traditional land areas. Even though there are a number of
provisions of international law and national legislation that are intended to safeguard Sami
interests, it is repeatedly shown that the conflicts are often perceived as intractable.
This study uses the Nussir- and Arctic Gold cases to contextualize this issue by asking
the question
“How has the socio-economic value creation in the Nussir case taken account of Sami
indigenous rights?"
It uses the liberal multicultural hypothesis, as well as the agonistic pluralism to illuminate the
research questions. The theoretical angle shows that Sami interests have very likely not been
sufficiently safeguarded during the planning process in the Nussir case. The study recommends
a further concretization of the current legal framework with the aim of minimizing future
conflicts in business developments. | |
dc.language.iso | nob | |
dc.publisher | The University of Bergen | |
dc.rights | Copyright the Author. All rights reserved | |
dc.subject | Sami | |
dc.subject | Multiculturalism | |
dc.subject | Land claims | |
dc.subject | Agonistic Pluralism | |
dc.subject | Norway | |
dc.subject | Indigenous rights | |
dc.title | Samfunnsøkonomisk verdiskaping- et smutthull for brudd på urfolksrettigheter?
En komparativ studie av om en innvilget driftskonsesjon for Nussir ASA kan bryte med samiske
urfolksrettigheter. | |
dc.title.alternative | Socio-economic value creation – a loophole for violations of indigenous peoples' rights?
A comparative study of whether an operating licence granted for Nussir ASA can violate the Sami
indigenous rights. | |
dc.type | Master thesis | |
dc.date.updated | 2023-12-01T13:02:31Z | |
dc.rights.holder | Copyright the Author. All rights reserved | |
dc.description.degree | Masteroppgave i demokratibygging | |
dc.description.localcode | SAMPOL650 | |
dc.description.localcode | MASV-DEMOK | |
dc.subject.nus | 731112 | |
fs.subjectcode | SAMPOL650 | |
fs.unitcode | 15-13-0 | |