Matsikkerhet i Aasiaat, Grønland. En studie av interaksjoner mellom matpreferanser, klimaendringer og globaliseringsprosesser
Master thesis
![Thumbnail](/bora-xmlui/bitstream/handle/1956/16602/Geo_350_2017_AMC.pdf.jpg?sequence=3&isAllowed=y)
View/ Open
Date
2017-06-23Metadata
Show full item recordCollections
- Department of Geography [672]
Abstract
Matsikkerhet er et aktuelt tema som har fått stor relevans i forbindelse med klimaendringer og globaliseringsprosesser. Mye av den eksisterende litteraturen om matsikkerhet er knyttet til det globale sør. Denne studien viser til relevansen og behovet for mer forskning på dette temaet også i arktiske områder. Studien er lokalisert til Aasiaat, en by på vestkysten av Grønland, og har til hensikt å utforske hvordan klimaendringer og globaliseringsprosesser påvirker den lokale matsikkerheten. Slike studier er svært begrenset i Arktis, og det finnes ingen tidligere studier på dette temaet i Aasiaat. Gjennom kvalitative og kvantitative feltmetoder tilbyr denne studien et innblikk i hvordan lokalbefolkningen opplever og berøres av matsikkerhetsfenomenet. Datagrunnlaget består av til sammen 96 informanter hvorav 61 deltok i en spørreundersøkelse. Studien benytter seg av en systemtilnærming for å kartlegge avgjørende interaksjoner og drivkrefter som påvirker den lokale matsikkerheten i Aasiaat. Systemtilnærmingen omfatter et strukturerings- og relasjonelt perspektiv, hvilket gir grunnlag for å studere den lokale matsikkerheten som et samspill mellom lokale aktørhandlinger og strukturelle drivkrefter. Lokale matpreferanser og endringer i fangstaktiviteter som følge av klima- og globaliseringsprosesser, identifiseres til å være to avgjørende drivkrefter for den lokale matsikkerhetssituasjonen. Som en respons på klimaendringer og politiske reguleringer, har den lokale matproduksjonen endret seg fra en gradvis nedgang i fangsten av lokale havpattedyr til mer fiskeri. Denne omstillingen skjøt fart etter 2013 da den lokale fiskefabrikken i Aasiaat, Polar Rajaat, åpnet opp for oppkjøp av blåkveite fra lokale fangstfolk. Konsekvensene av dette medfører at lokalbefolkningen opplever en begrenset tilgang til sel- og hvalkjøtt, og de ser seg derfor nødt til å konsumere importerte matvarer i større grad. Studien gir et innblikk i hvor betydningsfulle lokale matvarer er for lokalbefolkningen, hvilket legger et grunnlag for å problematisere den lokale matsikkerheten. Studien viser dermed at den lokale matsikkerheten er et resultat av et komplekst samspill mellom både sosiale og fysiske påvirkninger som er forbeholdt ulike skalanivå. Studien viser derfor behovet for å ha en helhetlig og omfattende tilnærming til et lokalt matsikkerhetsfenomen. Det reises nye spørsmål om hvilke konsekvenser et begrenset konsum og produksjon av lokale matvarer har for framtidig matsikkerhet i Aasiaat.