Når bedriftens ansvar møter statens forpliktelser. Om Norges oppfølging av FNs veiledende prinsipper for næringsliv og menneskerettigheter
Master thesis
![Thumbnail](/bora-xmlui/bitstream/handle/1956/17345/N-r-bedriftens-ansvar-m-ter-statens-forpliktelser--Masteroppgave-2017.pdf.jpg?sequence=3&isAllowed=y)
View/ Open
Date
2017Metadata
Show full item recordCollections
- Department of Government [470]
Abstract
Næringslivet påvirker menneskers vilkår på en rekke områder. Selskaper kan ofte fremme en positiv utvikling i samfunnet. Samtidig vet vi at globale, økonomiske interesser også skaper store ødeleggelser og forverring av menneskeliv. Enkelte vil hevde at det er et statlig anliggende å ivareta menneskers grunnleggende behov og sikkerhet. Andre reiser spørsmål og krav om bedrifters ansvar. FNs veiledende prinsipper fra 2011, er blitt den rådende internasjonale standarden for næringslivets menneskerettighetsansvar. Den 12. oktober 2015 lanserte den norske regjeringen Næringsliv og menneskerettigheter. Nasjonal handlingsplan for oppfølging av FNs veiledende prinsipper. Med den vil myndighetene gjøre det enklere for næringslivet å unngå menneskerettighetskrenkelser. Per i dag er handlingsplanen det mest sentrale instrumentet som samlet tar for seg Norges politikk på dette området. Denne studien analyserer hvordan ansvar kommer til uttrykk og reguleres gjennom handlingsplanen. Hva innebærer næringslivets menneskerettighetsansvar? Hvilke krav og forventinger fremmer regjeringen? Innholdet analyseres gjennom handlingsplanens kontekst, det internasjonale reguleringsfeltet Business og Human Rights. Studien viser at handlingsplanen etablerer et nytt politisk område som fremmer næringslivets selvstendige ansvar for å respektere menneskerettighetene. Samtidig er det uklart hvordan norske selskaper skal handle for å ivareta sitt ansvar. Studien knytter dette til utfordringer med å sikre en samstemt forvaltning. Dette er sentralt for at ulike deler av næringslivet skal bli møtt med enhetlige og forutsigbare betingelser fra staten. Slike utfordringer kan være et uttrykk for at næringsliv og menneskerettigheter er et komplekst reguleringsfelt som skal ivareta flere ulike interesser. Handlingsplanen har samtidig satt i gang en viktig politisk prosess som kan bidra til å beskytte mot menneskerettighetskrenkelser fra norsk næringsliv. Dette fordrer at flere av tiltakene i handlingsplanen følges opp videre.