Et rettighetsfellesskap: samisk systembygging i den norske enhetsstaten
Journal article, Peer reviewed
Published version
![Thumbnail](/bora-xmlui/bitstream/handle/11250/2990550/Et%2brettighetsfellesskap%2b-%2bSamisk%2bsystembygging%2bi%2bden%2bnorske%2benhetsstaten%2b-%2bForlagets%2bpubliserte%2bversjon.pdf.jpg?sequence=6&isAllowed=y)
Åpne
Permanent lenke
https://hdl.handle.net/11250/2990550Utgivelsesdato
2022Metadata
Vis full innførselSamlinger
- Department of Comparative Politics [516]
- Registrations from Cristin [10237]
Originalversjon
Tidsskrift for samfunnsforskning. 2022, 63 (1), 44-63 10.18261/issn.1504-291x-2022-01-03Sammendrag
Artikkelen er inspirert av Stein Rokkans «impossibility theorem», som sier at integreringsmekanismene i den enkelte nasjonalstat er så omfattende at betingelsene for en sterk felles europeisk identitet med et institusjonelt politisk tillitsfellesskap ikke er mulig. Artikkelen snur blikket fra forholdet mellom den enkelte nasjonalstat og et overnasjonalt EU til betingelsene for nasjonsbygging på et samisk subnasjonalt nivå i en enhetsstat som Norge. Den samiske politiske systembyggingen har likheter med Rokkans nasjonsbyggingsmodell, men kjennetegnes også av grunnleggende ulikheter som gjør at det som vokser fram, må karakteriseres som noe annet. Vi argumenterer for at den systembyggingen som skjer, ikke er et tillitsfellesskap i Rokkans forstand (medborgerskap), men et samisk rettighetsfellesskap. Internasjonaliseringen og den forsterkede rettsliggjøringen, som den økte sammenkoblingen mellom overnasjonale og subnasjonale institusjoner innebærer, er en annen type politisk ressurs enn de Rokkan var opptatt av. Dette gir et kollektivt samisk politisk mulighetsrom som er av en helt særegen karakter som spiller med og mot staten. Mens nasjonalstaten sikrer brei fordeling for velferd, sikrer det samiske politiske systemet at dette kommer med retten til og anerkjennelse av kulturell forskjellighet.